![Toimijoiden Karjalat: 30 vuotta rajat ylittävää vuorovaikutusta Pohjois-Karjalassa profiilikuva](https://uefconnect.uef.fi/wp-content/uploads/2022/05/bff45b9488bcc414729c497ec3b64796_researchgroup_file-500x500.jpg)
Toimijoiden Karjalat: 30 vuotta rajat ylittävää vuorovaikutusta Pohjois-Karjalassa
Tarkastelemme hankkeessa Pohjois-Karjalan ja Venäjän välisen rajan ylittävää vuorovaikutusta 1990-luvulta tähän päivään. Miten vuorovaikutus on vaikuttanut Pohjois-Karjalaan ja millaisia muutoksia vuorovaikutuksessa on tapahtunut kolmenkymmenen vuoden aikana?
Hanketta rahoittaa Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiö.
Hankkeen vastuullinen tutkija on tutkimuspäällikkö Joni Virkkunen.
1990-luvulta tähän päivään
Neuvostoliiton hajoaminen, uuden Venäjän synty ja sen avautuvat rajat ja talous toivat uuden ajan Pohjois-Karjalalle ja pohjois-karjalaisille. Itärajasta ja Venäjästä tuli osa alueellista kansainvälistymisstrategiaa. Tarkastelemme tätä tutkimuksessamme kysymällä:
- Millaista on ollut itärajan ylittävä vuorovaikutus 1990-luvulta tähän päivään?
- Miten eri toimijat ja rajanylittäjät näkevät itärajan ylittävän yhteistyön merkityksen alueen kehitykselle, identiteetille ja kansainvälistymiselle?
Hankkeen tavoitteena on tuottaa lähi- ja raja-alueyhteistyöhön liittyvää muistitietoa sekä julkaista aihetta käsittelevä yleistajuinen tietokirja ja tutkimusartikkeleita.
Paljon on tapahtunut ja muuttunut
Alussa olivat innostus ja suuret odotukset. Opettelun jälkeen monet kunnat, yhdistykset, yritykset, koulutus- ja tutkimusorganisaatiot ja eri viranomaiset tottuivat yhteistyöhön rajan yli. Siitä tuli arkista ja toimijoiden joukko oli laaja. Haasteita silti riitti. Arjen rajanylityksistä ja ylirajaisesta elämästä tuli osa Pohjois-Karjalan alueen kehitystä ja pohjoiskarjalaisuutta. Enää ei pelkästään muisteltu Karjalaa.
Kansainvälistyvä EU-Suomi ja -Pohjois-Karjala, lähialueyhteistyö, Euregio Karelia sekä EU:n ja Venäjän välisten alueellisten yhteistyöohjelmien aktiivinen hyödyntäminen häivyttivät vaikeaa historiaa ja katse suuntautui tulevaan.
Entä nyt?
Venäjän hyökkäys Krimille ja Itä-Ukrainaan laajeni helmikuussa 2022 täysimittaiseksi sodaksi, jonka vaikutukset ulottuvat rajat ylittäviin yhteyksiin ja vuorovaikutukseen pitkälle tulevaisuudessa. Onko edeltävien 30 vuoden kokemuksesta nyt hyötyä? Pakotepolitiikka on katkaissut virallisen ja organisaatioiden välisen vuorovaikutuksen sodan välittömänä vaikutuksena, mutta sijaintimme ei muutu, Venäjä on naapurimaamme tulevaisuudessakin. Miten vuorovaikutus muuttuu tulevaisuudessa? Mitä muutos merkitsee Pohjois-Karjalalle ja pohjoiskarjalaisille?
Ajankohtaista
-
Karjala-yhteistyö on ulkopolitiikkaa, aluepolitiikkaa ja arjen vuorovaikutusta
Alina Kuusiston ja Pirjo Pölläsen blogikirjoitus esittelee hanketta ja kutsuu haastateltavia -
Toimijoiden Karjalat 30 vuotta
Jukka Kokkosen Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiön vuosijuhlassa 13.4.2024 pitämä juhlapuhe.
Avainsanat
Vastuullinen tutkija
Tutkija
-
Ismo Björn
ErikoistutkijaKarjalan tutkimuslaitos, Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta -
Jukka Kokkonen
Yliopistotutkija -
Alina Kuusisto
Tutkijatohtori -
Minna Piipponen
TutkimuspäällikköKarjalan tutkimuslaitos, Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta -
Pirjo Pöllänen
YliopistotutkijaKarjalan tutkimuslaitos, Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta
Muut ryhmän jäsenet
-
Ismo Björn
-
Jukka Kokkonen
-
Alina Kuusisto
-
Minna Piipponen
-
Pirjo Pöllänen